Tájékoztató
a SZTE Gazdaságtudományi Karon leadott szakdolgozatok formai és tartalmi követelményeiről
Tartalmi követelmények
A szakdolgozat készítésénél a következő általános irányelvek jelölhetők meg: a szakdolgozat a szakképzettségnek megfelelő, szakmai (kötelező, avagy kötelezően választható) tárgyakhoz kapcsolódó feladat megoldása, amelynek elkészítésével a hallgató tanúsítja, hogy jártas a tananyagon túlmenően a hazai és a nemzetközi szakirodalomban, ismeretanyagban. Tanulmányaira alapozva a szakirodalom feldolgozásával képes az elsajátított ismeretanyag gyakorlati alkalmazására, továbbá – különösen a választott szakterületeken – önálló munka végzésére.
A szakdolgozat célja, hogy a hallgató
a.	kellő jártasságra tegyen szert szaktudományában, illetve a szaktudomány kérdései valamely részproblémájának többé-kevésbé önálló irodalmi, illetve saját feldolgozásában,
b.	nyerjen bepillantást a tudományos kutatás módszereibe és azok alkalmazásának részproblémáiba,
c.	fejlessze szaktudománya területén az írásbeli és szóbeli kifejezőkészségét, hivatása gyakorlása során szükségessé váló referátumokat és tanulmányokat tudjon készíteni.
Formai követelmények
A dolgozat felépítése
A szakdolgozat a következő fejezetekre, elemekre tagolódhat:
Címlap: A külső borítólapra felírandó: a szakdolgozat szó, a szakdolgozat címe, a dolgozat írójának neve és a dolgozat leadásának évszáma. A szakdolgozat első lapján (belső címlap) szerepelnie kell az egyetem és a kar megnevezésének, a külső borítólapon szereplő minden szövegnek, valamint a szakdolgozat készítőjének neve alatt a szak (és szakirány) megjelölésének, az évfolyamnak. Fel kell tüntetni a konzulens nevét, titulusát, valamint az egyetemmel munkaviszonyban nem álló konzulens munkahelyének megnevezését (lásd mellékelt minta).
Tartalomjegyzék
Bevezetés:
A probléma rövid ismertetése
A dolgozat szerkezete
A megoldáshoz felhasznált eszközök (módszertan) felsorolása
Tárgyalás:
A probléma felvetése
A vizsgált témával kapcsolatos hazai és nemzetközi szakirodalom bemutatása, legfontosabb megállapításainak ismertetése
A saját megállapítások, eredmények bemutatása
Összegzés: a dolgozat rövid összefoglalása, különös tekintettel a saját eredményekre
Felhasznált irodalom
Mellékletek
A szakdolgozat terjedelme, formája
A szakdolgozat terjedelme legalább 2, legfeljebb 4 szerzői ív legyen (80.000-160.000 karakter) a mellékletek nélkül. A dolgozat oldalain a margó 2,5 cm-es legyen, a bal oldalon +1 cm-rel a bekötés miatt (a befűzött példányban minden lapnak csak az egyik oldalán legyen érdemi rész). Az alkalmazott betűméret: 12-es méretű, 1,5-es sorközzel (javasolt betűtípus: Times New Roman). Az oldalakat sorszámozni kell a címoldalak kivételével; az 1. oldal a dolgozat külső borítóját követő oldal legyen.
A hivatkozásoknál a tudományos közleményekre vonatkozó ún. szerző-évszám rendszer (Harvard-rendszert) alkalmazása ajánlott (lásd mellékelt minta). A közgazdaságtudomány más hivatkozási rendszere is használható, amennyiben azt következetesen alkalmazzák. A táblázatokat és az ábrákat sorszámozni kell, és a forrásukat is fel kell tüntetni (lásd mellékelt minta).
A szakdolgozatot az érdemi rész végén (Összegzés végén) teljes névvel alá kell írni. Formai hiányosság esetén a dolgozat nem fogadható el.
A szakdolgozat értékelése
A szakdolgozat bírálatánál kizáró és értékelő szempontokat veszünk figyelembe. A kizáró feltételek bármelyikének fennállása esetén a szakdolgozat értékelése elégtelen.
Kizáró okok:
-	a dolgozat nem felel meg a formai előírásoknak,
-	a dolgozatban nagyszámú helyesírási, fogalmazási vagy gépelési hiba található,
-	a dolgozat nem megfelelő mértékben dolgozza fel a kapcsolódó hazai és nemzetközi szakirodalmat,
-	a dolgozat a kitűzött feladattól lényegesen eltér,
-	a dolgozatban hivatkozás nélkül felhasznált szövegrészek találhatóak (plágium).
Értékelési szempontok:
-	a témaválasztás indokoltsága, megalapozottsága,
-	a dolgozat szerkezete (a problémák súlyozása, az egyes fejezetek kapcsolata, a kifejtés sorrendje),
-	a leíró, illetve elemző részek aránya; a leíró részek információtartalma; az elemző részek mélysége; a következtetések helyessége,
-	az alkalmazott módszerek értékelése,
-	a dolgozat eredményei (praktikum, újszerűség, alkalmazhatóság stb.),
-	a kellően ki nem fejtett, illetve "túltárgyalt" kérdések megjelölése.
A szakdolgozat benyújtása
A szakdolgozat leadási határidejét a Tanulmányi- és Vizsgaszabályzat tartalmazza.
-	a szakdolgozat 2 példányát kinyomtatva, fűzve,
-	a nyomtatott példánnyal megegyező tartalmú dokumentumot, rtf kiterjesztéssel (Rich Text formátum) CD lemezre írva 1 példányban.

Szegedi Tudományegyetem
Gazdaságtudományi Kar

Szakdolgozat
A nemzetek gazdagsága

Konzulens:
John M. Keynes
egyetemi tanár
a közgazdaságtudomány doktora
SZTE Gazdaságtudományi Kar Elméleti Közgazdaságtani Tanszék
Készítette:
Kovács Ádám 
közgazdász-gazdálkodási szak
vállalkozásfejlesztési szakirány
V. évfolyam

Szeged, 2002. május
Példák hivatkozásokra
Az irodalomjegyzék a szakdolgozat végén, önálló oldalon kezdődik. A felhasznált munkák a szerzők (az első szerző vezetékneve szerinti) szerinti ábécé sorrendben (egy adott szerzőnél évszám szerint is növekvő sorrendben, ha ugyanazon szerzőtől egyazon évből származó több munkára hivatkoznak, akkor betűkkel megkülönböztetve) vannak felsorolva. 
1.	Irodalomjegyzék és hivatkozás könyvre, önálló kéziratra (a cím dőlten szerepel):
Chikán A. – Demeter K. (szerk.) (1999): Az értékteremtő folyamatok menedzsmentje. Termelés, szolgáltatás,logisztika. AULA, Budapest.
EC (1996): First Report on Economic and Social Cohesion. European Commission, Brussels.
Imreh Sz. – Kosztopulosz A. (1999): A kicsi lép(?). Egy kisvállalkozás múltja, jelene, jövõje. Tudományos Diákköri dolgozat, SZTE GTK.
KSH (1999): Magyar Statisztikai Évkönyv 1998. KSH, Budapest.
Lengyel I. – Deák Sz. (2000): A regionális versenyképesség összetevõi. Fogalmak, modellek és mutatórendszerek áttekintése. Kutatási jelentés a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium számára. SZTE GTK Regionális és Alkalmazott Gazdaságtani Tanszék, Szeged.
Mátyás A. (1996): A modern közgazdaságtan története. AULA, Budapest.
Malecki, E. J. (1997): Technology and Economic Development: The dynamics of local, regional and national competitiveness. Longman, Edinburgh.

Hivatkozás az előzőekre a szöveg azon részén, ahol felhasználják ezt a munkát (általában a mondat végén zárójelben kell megadni a irodalmat): (Mátyás 1996), (Malecki 1997), felhasznált (Chikán–Demeter 1999, EC 1996, KSH 1999, Lengyel–Deák 2000), (Imreh–Kosztopulosz 1999).
Idézet, szó szerinti hivatkozás: “ … munkájában” (Mátyás 1996, 24. o.)., illetve “… kiemelkedő” (Chikán-Demeter 1999, 16-17. o.).

2.	Irodalomjegyzék és hivatkozás folyóiratcikkre (a folyóirat neve dőlten szerepel):
Kaufman, A. – Gittel, R. – Merenda, M. – Naumes, W. – Wood, C. (1994): Porter’s model for geographic competitive advantage: The case of New Hampshire. Economic Development Quarterly, 1, 43-66. o.
Porter, M. E. (1998a): The Adam Smith address: Location, clusters, and the “new” microeconomics of competition. Business Economics, 1, 7-13. o.
Porter, M. E. (1998b): Clusters and the new economics of competition. Harvard Business Review, Nov-Dec., 77-90. o.
Szabó K. (1998): Kihelyezési hullám. Közgazdasági Szemle, 2, 137-153. o.

Hivatkozás az előzőekre szövegben: (Szabó 1998), (Porter 1998/a), (Kaufman et al. 1994, Porter 1998/b).
Idézet, szó szerinti hivatkozás (lásd 1. pont).

3.	Hivatkozás kötetben megjelent tanulmányra (a kötet címe dőlten szerepel):
Lengyel I. (1993): Development of local government finance in Hungary. In Bennett, R.J. (ed): Local Government in the New Europe. Belhaven Press. London and New York, 225-245. o.
Porter, M. E (1999): Microeconomics competitiveness: Findings from the 1999. Executive survey. In Global Competitiveness Report, World Economic Forum, Davos, 30-53. o.
Török Á. (1999): A versenyképesség és a technológiamenedzsment. In Inzelt A. (szerk.): Bevezetés az innováció-menedzsmentbe. Műszaki Könyvkiadó, Budapest, 74-95. o.

Hivatkozás az előzőekre szövegben: (Török 1999), (Lengyel 1993, Porter 1999).
Idézet, szó szerinti hivatkozás (lásd 1. pont).

4.	Hivatkozás konferencia-előadásra (az előadás címe dőlten szerepel):
Malecki, E. J. (1999): Regional policy in the Internet Age: The effect of technological change on regional development. Paper for the presentation at the Udevalla Workshop 99: Evaluation of Regional Policies – Methods and Empirical Results, Udevalla, Sweden.
Porter, M. E. (1997): Clusters and Economic Development. Workshop for Practitioners in Cluster Formation, Chihuahua, Mexico.

Hivatkozás az előzőekre szövegben: (Malecki 1999), (Porter 1997).
Idézet, szó szerinti hivatkozás (lásd 1. pont).

5.	Hivatkozás Interneten hozzáférhető anyagra (cím dőlten szerepel):
Hoover, E. M. – Giarratani, F. (1999): An Introduction to Regional Economics. Regional Research Institute, West Virginia University, http://www.rri.wvu.edu/WebBook/ Giarratani/main.htm. Letöltve: 2001. június 25.

Hivatkozás az előzőre szövegben: (Hoover–Giarratani 1999).
Idézet, szó szerinti hivatkozás (lásd 1. pont).

6.	Hivatkozás nem publikált vállalati jelentésekre, szóbeli interjúkra, beszélgetésekre:

Ilyen esetekben a hivatkozott forrás minél pontosabb feltüntetése mellett lábjegyzetben kell hivatkozni a közölt adat, gondolat, szövegrészlet eredetére, cél: minden információt tartalmazzon az ellenőrzéshez.

Táblázatok és ábrák formátuma

1.	Táblázatok formátuma (a statisztikai tábláktól elvárt formában):
3. táblázat Nyugdíjasok, járadékosok és egyéb ellátásban részesülők számának alakulása
Év	Nyugdíjasok, járadékosok, egyéb ellátásban részesülők száma (ezer fő)	Nyugdíjban, járadékban, egyéb ellátásban részesülők az ellátás fajtája szerint (ezer fő)	Változás az előző évhez képest (%)	
		Öregségi	Rokkant-sági	Egyéb	Öregségi	Rokkant-sági	Egyéb	
1990	2477	1459,4	540,9	476,7	-	-	-	
1991	2556	1516,2	575,1	464,7	3,89	6,32	-2,52	
1992	2680	1546,3	639,0	494,7	1,99	11,11	6,46	
1993	2798	1568,6	664,9	564,5	1,44	4,05	14,11	
1994	2870	1593,0	693,3	583,7	1,56	4,27	3,40	
1995	2935	1604,3	723,9	606,8	0,71	4,41	3,96	
1996	2983	1632,1	749,9	601,0	1,73	3,59	-0,96	
1997	3032	1654,1	771,1	606,8	1,35	2,83	0,97	
1998	3064	1673,6	782,1	608,3	1,18	1,43	0,25	
1999	3176	1664,6	758,8	752,6	-0,54	-2,98	23,72	
2000	3142	1671,1	762,5	708,4	0,39	0,49	-5,87	
Forrás: KSH (1996, 12. o.).
2. Ábrák formátuma:
5. ábra A hazai és az EU NUTS-2 szintű régióinak versenyképessége (1996)

Megjegyzés:	KM: Közép-Magyarország, ND: Nyugat-Dunántúl, KD: Közép-Dunántúl, DD: Dél-Dunántúl, EM: Észak-Magyarország, EA: Észak-Alföld, DA: Dél-Alföld. 
Forrás: EC (1999/a) és KSH mikrocenzus alapján saját szerkesztés.

3. Hivatkozás a szövegben ábrára, táblázatra:
A szövegben legalább egyszer hivatkozni kell a táblázatra, illetve az ábrára, mégpedig azon a helyen, ahol a táblázat vagy ábra tartalma kifejtésre kerül, vagy a benne foglaltakról szó esik:
Pl.: “… Az öregségi és a rokkantsági nyugdíjasok számának változását összehasonlítva megállapíthatjuk, hogy a rokkantsági nyugdíjasok száma a ’90-es években szinte végig nagyobb ütemben növekedett, mint az öregségi nyugdíjasok száma (3. táblázat).”
“…A hazai régiók versenyképességét az EU 206 NUTS-2 szintű régiójával összevetve szembetűnő, hogy a magyar régiók közötti egyenlőtlenségek “európai szemmel” nézve nem is olyan jelentősek (5. ábra).”

A táblázat vagy ábra az első hivatkozást tartalmazó bekezdést követően kerüljön elhelyezésre. Amennyiben ez nem lehetséges, úgy a hivatkozást követő, illetve megelőző oldalon kapjon helyet két bekezdés között.

A forrásban kell felsorolni a felhasznált munkákat (mint irodalmi hivatkozásokat), lehetőleg oldalszámot is megadva, míg a táblázat, ábra alatt levő megjegyzéseknél az egyéb fontos információkat célszerű közölni.